Berta Sándor
Továbbra is az angol a világháló nyelve
Számos érdekes információra derült ki az internetes világstatisztikával foglalkozó internetworldstats.com oldal legfrissebb adataiból. Az biztos, hogy az angol még mindig nemcsak a valódi életben, de a virtuálisban is uralkodó nyelv.
A legérdekesebb változás a Közel-Keleten megy végbe. 2000-hez képest közel 500 százalékkal nőtt az internetet használók száma. A világ többi részén a növekedés átlagosan "csak" 200 százalékos volt. A szakemberek által egy kalapba vett Jemen, Libanon, a Perzsa-öböl menti államok, Irak és Irán lakossága körülbelül 194 millió fő, azonban ezekben az országokban összesen mindössze 19 382 400 internetelérés van. Vagyis bármennyire dinamikusan is fejlődik bizonyos szempontból ez a régió, a világ internethozzáféréseinek csupán az 1,8 százaléka található itt. 2000-ben Irakban például összesen volt 12 500 internetelérés, ma ez a szám 36 000. Vagyis, ha csak az arányt vesszük alapul, a növekedés majdnem 300 százalékos. Ilyenkor derül ki, mennyire csalókák is ezek a számok.
A legtöbb internetcsatlakozás Izlandon, Új-Zélandon és Svédországban van. A triót Portugália és Ausztrália követi, az Egyesült Államok csak a hatodik, utána közvetlenül a Falkland-szigetek jön, Luxemburg a tizedik, így megelőzi Svájcot, Grönland a tizenhatodik, megelőzve többek között Németországot és Ausztriát. Magyarországon az internetworldstats.com adatai szerint 10 037 768 lakosra 3 050 000 internetező jut, vagyis a lakosság 30,4 százalékának van internethozzáférése. A növekedés 2000-hez képest 326,6 százalékos.
A legtöbben az Egyesült Államokban interneteznek, szám szerint 210 millióan. A második helyen 132 millió felhasználóval Kína, a harmadikon 86 millióval Japán, a negyediken 51 millió fővel Németország található. India ebben a tekintetben az ötödik 40 millió internetezővel. Az emberek ugyan kevesebb mint 30 százaléka beszél angolul, de a világhálón még mindig ők vannak a legtöbben - persze már nem sokáig. A második leggyakoribb nyelv a kínai, utána a spanyol, a japán, a német és a francia következik. Arabul csupán a felhasználók 2,6 százaléka beszél.
Vannak ugyanakkor fehér foltok, internetmentes övezetek. Ilyen terület például a Nyugat-Szahara, a Karácsony és a Szendvics-szigetek. Érdekes ugyanakkor, hogy például Észak-Koreában hivatalosan csupán nyolc IP-címet tartanak nyilván, ezzel szemben az Antarktiszon az IP-címek száma 778.
A legérdekesebb változás a Közel-Keleten megy végbe. 2000-hez képest közel 500 százalékkal nőtt az internetet használók száma. A világ többi részén a növekedés átlagosan "csak" 200 százalékos volt. A szakemberek által egy kalapba vett Jemen, Libanon, a Perzsa-öböl menti államok, Irak és Irán lakossága körülbelül 194 millió fő, azonban ezekben az országokban összesen mindössze 19 382 400 internetelérés van. Vagyis bármennyire dinamikusan is fejlődik bizonyos szempontból ez a régió, a világ internethozzáféréseinek csupán az 1,8 százaléka található itt. 2000-ben Irakban például összesen volt 12 500 internetelérés, ma ez a szám 36 000. Vagyis, ha csak az arányt vesszük alapul, a növekedés majdnem 300 százalékos. Ilyenkor derül ki, mennyire csalókák is ezek a számok.
![](https://media.sg.hu/kep/2007_02/0206inet1.jpg)
A legtöbb internetcsatlakozás Izlandon, Új-Zélandon és Svédországban van. A triót Portugália és Ausztrália követi, az Egyesült Államok csak a hatodik, utána közvetlenül a Falkland-szigetek jön, Luxemburg a tizedik, így megelőzi Svájcot, Grönland a tizenhatodik, megelőzve többek között Németországot és Ausztriát. Magyarországon az internetworldstats.com adatai szerint 10 037 768 lakosra 3 050 000 internetező jut, vagyis a lakosság 30,4 százalékának van internethozzáférése. A növekedés 2000-hez képest 326,6 százalékos.
A legtöbben az Egyesült Államokban interneteznek, szám szerint 210 millióan. A második helyen 132 millió felhasználóval Kína, a harmadikon 86 millióval Japán, a negyediken 51 millió fővel Németország található. India ebben a tekintetben az ötödik 40 millió internetezővel. Az emberek ugyan kevesebb mint 30 százaléka beszél angolul, de a világhálón még mindig ők vannak a legtöbben - persze már nem sokáig. A második leggyakoribb nyelv a kínai, utána a spanyol, a japán, a német és a francia következik. Arabul csupán a felhasználók 2,6 százaléka beszél.
Vannak ugyanakkor fehér foltok, internetmentes övezetek. Ilyen terület például a Nyugat-Szahara, a Karácsony és a Szendvics-szigetek. Érdekes ugyanakkor, hogy például Észak-Koreában hivatalosan csupán nyolc IP-címet tartanak nyilván, ezzel szemben az Antarktiszon az IP-címek száma 778.