SG.hu
Megkavarja az MI az ügyvédi óradíjak számlázását
![](https://media.sg.hu/kep/2024_08/0805jog1_640x282.jpg)
Sok ügyvéd a mesterséges intelligenciától termelékenységnövekedést remél, amely segít majd nekik abban, hogy több számlázható munkát végezhessenek és többet adhassanak el. De a mesterséges intelligencia csökkentheti a legnagyobb irodák egyik versenyelőnyét, nevezetesen azt, hogy nagyszámú fiatal munkatársat tudnak alkalmazni a nagy, összetett perekben és ügyletekben.
Az idő nem a számlázható óra oldalán áll. Az ügyvédek elszámoltatása a munkaidejük minden egyes darabkájáról nem teljesen egészséges gyakorlat, és a generatív mesterséges intelligencia fejlődése a jogi szakma hagyományos díjszámítási struktúrájára mindenképpen nyomást fog gyakorolni. A zavarok fájdalmasak lehetnek. Egyelőre a legtöbb ügyvéd optimista azzal kapcsolatban, hogy az összegzésre, keresésre, fogalmazásra és felülvizsgálatra képes technológia bevezetése milyen hatással lesz a haszonkulcsokra és a bevételekre. Sokan remélik, hogy a termelékenység növekedése révén több számlázható munkát tudnak majd végezni.
De lesznek vesztesek is. A PwC által megkérdezett brit ügyvédi irodák egyharmada úgy véli, hogy a generatív MI negatív hatással lesz a nyereségre és az árrésre. A probléma abból adódik, hogy az ügyvédi irodák hagyományosan a junior munkatársakra támaszkodnak, hogy aránytalanul nagy nyereséget termeljenek. Az ő fizetésük és a partnerek fizetése közötti különbség nagyobb, mint az elszámolási arányok különbsége. Mivel a mesterséges intelligencia valószínűleg csökkenteni fogja a juniorok munkaterhelését, valószínűleg a haszonkulcsokat is csökkenteni fogja. Erre válaszul a cégek megváltoztathatják árazási modelljeiket. Az átalánydíjak kivetése egyre gyakoribbá válik, még akkor is, ha a legösszetettebb munkákat továbbra is óradíjjal számlázzák. Az értékalapú díjak elterjedtebbek lehetnek, mint az időalapúak, de reálisan nézve az ügyfelek elvárják majd, hogy az MI megtakarítások legalább egy részét továbbadják.
A jogi mesterséges intelligencia-eszközök szolgáltatói is jól járnak, különösen azok, amelyek modelljeiket hiteles jogi forrásokon képzik. Az olyan cégek, mint a Thomson Reuters és a Relx nagy összegeket fektettek be a mesterséges intelligenciával támogatott jogi kutatásba. A Relx nagy ármeghatározási hatalomra tett szert, miután az elmúlt évtizedben több mint 1 milliárd dollárt költött eszközeire. Az MI a fő hajtóereje a gyorsabb növekedésnek a jogi üzletágban, amely az elemzők várakozásai szerint idén 1 százalékponttal közel 7 százalékra nő.
De nem mindenki van erről meggyőződve. A Stanford Egyetem kutatói megállapították, hogy még a testre szabott jogi MI-eszközök is "riasztóan sokszor" hallucinálnak. A ténybeli tévedések és a pontatlan forrásmegjelölés mellett a válaszok hajlamosak voltak egyetérteni a felhasználó téves feltételezéseivel. A kutatók szerint a hallucináció egyedülálló kockázatot jelent a jogi környezetben. Az ilyen aggodalmak megerősíthetik a technológiailag konzervatív partnerek ösztöneit. De az oldalvonalon való ücsörgésnek is vannak kockázatai, mert kevés iparág van jobban kitéve a mesterséges intelligenciának, mint a jogi szolgáltatások. Azok a cégek, amelyek ezt a technológiát alkalmazzák, üzletet rabolhatnak azoktól, amelyek nem alkalmazzák.
Az idő nem a számlázható óra oldalán áll. Az ügyvédek elszámoltatása a munkaidejük minden egyes darabkájáról nem teljesen egészséges gyakorlat, és a generatív mesterséges intelligencia fejlődése a jogi szakma hagyományos díjszámítási struktúrájára mindenképpen nyomást fog gyakorolni. A zavarok fájdalmasak lehetnek. Egyelőre a legtöbb ügyvéd optimista azzal kapcsolatban, hogy az összegzésre, keresésre, fogalmazásra és felülvizsgálatra képes technológia bevezetése milyen hatással lesz a haszonkulcsokra és a bevételekre. Sokan remélik, hogy a termelékenység növekedése révén több számlázható munkát tudnak majd végezni.
De lesznek vesztesek is. A PwC által megkérdezett brit ügyvédi irodák egyharmada úgy véli, hogy a generatív MI negatív hatással lesz a nyereségre és az árrésre. A probléma abból adódik, hogy az ügyvédi irodák hagyományosan a junior munkatársakra támaszkodnak, hogy aránytalanul nagy nyereséget termeljenek. Az ő fizetésük és a partnerek fizetése közötti különbség nagyobb, mint az elszámolási arányok különbsége. Mivel a mesterséges intelligencia valószínűleg csökkenteni fogja a juniorok munkaterhelését, valószínűleg a haszonkulcsokat is csökkenteni fogja. Erre válaszul a cégek megváltoztathatják árazási modelljeiket. Az átalánydíjak kivetése egyre gyakoribbá válik, még akkor is, ha a legösszetettebb munkákat továbbra is óradíjjal számlázzák. Az értékalapú díjak elterjedtebbek lehetnek, mint az időalapúak, de reálisan nézve az ügyfelek elvárják majd, hogy az MI megtakarítások legalább egy részét továbbadják.
A jogi mesterséges intelligencia-eszközök szolgáltatói is jól járnak, különösen azok, amelyek modelljeiket hiteles jogi forrásokon képzik. Az olyan cégek, mint a Thomson Reuters és a Relx nagy összegeket fektettek be a mesterséges intelligenciával támogatott jogi kutatásba. A Relx nagy ármeghatározási hatalomra tett szert, miután az elmúlt évtizedben több mint 1 milliárd dollárt költött eszközeire. Az MI a fő hajtóereje a gyorsabb növekedésnek a jogi üzletágban, amely az elemzők várakozásai szerint idén 1 százalékponttal közel 7 százalékra nő.
De nem mindenki van erről meggyőződve. A Stanford Egyetem kutatói megállapították, hogy még a testre szabott jogi MI-eszközök is "riasztóan sokszor" hallucinálnak. A ténybeli tévedések és a pontatlan forrásmegjelölés mellett a válaszok hajlamosak voltak egyetérteni a felhasználó téves feltételezéseivel. A kutatók szerint a hallucináció egyedülálló kockázatot jelent a jogi környezetben. Az ilyen aggodalmak megerősíthetik a technológiailag konzervatív partnerek ösztöneit. De az oldalvonalon való ücsörgésnek is vannak kockázatai, mert kevés iparág van jobban kitéve a mesterséges intelligenciának, mint a jogi szolgáltatások. Azok a cégek, amelyek ezt a technológiát alkalmazzák, üzletet rabolhatnak azoktól, amelyek nem alkalmazzák.